Coneixem+les+danses,+cançons,+llegendes,+contes+i+receptes+d'altres+comunitats

__ Index __
1. Introducció 2. Capacitats, objectius i continguts 3. Temporalització 4. Activitats 5. Reflexions i valoració 6. Fonts d'informació consultades  1- INTRODUCCIÓ La unitat didàctica “”està centrada en el coneixement de danses, cançons, llegendes, contes i receptes d’altres comunitats i es dirigeix als diferents grups de p5 de 4 escoles. A Catalunya hi ha una gran tradició de contes, cançons i danses, entre d’altres. I sobretot hi ha interès per conservar-ho i que es transmeti de generació en generació. Tot i així, les programacions per infants i joves tant en l’educació formal com en el món del lleure mostren una gran curiositat per cultures llunyanes i exòtiques. Per tant, es pretén apropar-nos a cultures i costums més properes que tenen molt més en comú amb Catalunya, permetent que els infants les coneguin i s’enriqueixin amb elles. Per dur terme aquesta programació, es parteix de la creença en el **treball cooperatiu** entre alumnes. Que tots els infants tinguin la mateixa fita pedagògica provoca que hagin de cooperar per arribar a aconseguir allò que se’ls proposa. Però el més important és que l’alumne sigui **objecte d’aprenentatge** i que participi de manera activa als seus processos. Per tant, és important que s’impliquin en la presa de decisions de tot allò que té a veure amb els continguts a aprendre. Això permetrà dur a terme un **aprenentatge** el més **significatiu** possible ja que tot haurà estat degut a les vivències i l’**experimentació** del propi alumne. La programació introdueix innovacions pedagògiques a través de l’ utilització de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació, **TIC**. D’aquesta manera, els alumnes es beneficiaran dels avantatges que suposa el seu ús: simultaneïtat i rapidesa a l’hora d’intercanviar informació. Amb la posada en marxa d’una plataforma digital compartida s’intercanviaran les activitats amb 3 escoles que no són catalanes. D’aquesta manera es pot dur a terme un **aprenentatge col·laboratiu,** on tothom necessitarà la intervenció de la resta per poder avançar cap a les nostres fites. 2- CAPACITATS, OBJECTIUS I CONTINGUTS A continuació s’especifiquen les capacitats, objectius i continguts que es treballen. ** CAPACITATS ** - Ser capaç d’utilitzar les eines i recursos TIC. - Ser capaç de respectar les diferents cultures i tradicions. - Ser capaç de   ** OBJECTIUS ** -Identificar i respectar costums i tradicions d’altres cultures. -Treballar de manera cooperativa. -Fer ús de les noves tecnologies. -Conèixer diferents recursos relacionats amb les TIC. -Establir relacions entre diferents escoles. ** CONTINGUTS ** **__ Conceptuals __** - Aprendre cançons populars de diferents procedències. - Aprendre receptes de diferent procedència. - Aprendre hàbits i rutines en relació a la cuina. - Aprendre sobre l’ús de les noves tecnologies de la informació i la comunicació. **__ Procedimentals __** - Elaboració d’un vídeo amb una dansa tradicional catalana. - Elaboració d’un vídeo amb una recepta tradicional catalana. - Elaboració d’un recull fotogràfic sobre una activitat plàstica. - Dramatització d’una llegenda popular catalana. - Enregistrament d’una cançó popular. **__ Actitudinals __** - Interès i participació activa en l’activitat. - Cura i respecte pels aparells electrònics. - Cura i respecte per les aportacions que facin les altres escoles. 3- TEMPORITZACIÓ ** Planning general de la programació ** La unitat es durà a terme conjuntament amb 3 escoles més: “Escuela El Caserío”, de Galícia; “Escuela Agulo”, de les Illes Canàries; “Escuela Miguel de Cervantes”, de Andalusia i la nostra escola: “L’Estel”. Es realitzarà al llarg de 4 blocs i cada bloc tindrà una durada de 3 setmanes. Durant el primer bloc cada escola es centrarà en la producció dels diferents recursos digitals sobre les seves tradicions: cançó, dansa, llegenda o conte, recepta i recull fotogràfic. Als altres 3 blocs els diferents grups de les escoles treballaran els recursos que han produït a les altres escoles, i als quals podran accedir a través d’una plataforma virtual. Cada escola ha de treballar els recursos dels altres seguint un ordre que s’especificarà més endavant. ** Catalunya **  ||   Elaboració dels recursos propis. ** Galícia **  ||   Elaboració dels recursos propis. ** Andalusia **  ||   Elaboració dels recursos propis. ** Canàries **  || ** Galícia **  ||   Coneixement d’altres recursos. ** Andalusia **  ||   Coneixement d’altres recursos. ** Canàries **  ||   Coneixement d’altres recursos. ** Catalunya ** || ** Andalusia ** ||   Coneixement d’altres recursos. ** Canàries ** ||   Coneixement d’altres recursos. ** Catalunya ** ||   Coneixement d’altres recursos. ** Galícia ** || ** Canàries **  ||   Coneixement d’altres recursos. ** Catalunya ** ||  Coneixement d’altres recursos. ** Galícia ** ||   Coneixement d’altres recursos. ** Andalusia ** || ** Planning de la programació específic a Catalunya: ** En aquest quadre es troba l’organització per setmanes de les activitats que duran a terme a l’Escola l’Estel de Barcelona durant el primer bloc. Durant la resta de blocs es pot reproduir el mateix horari però amb les activitats que toquin de les altres escoles. *Demanarem a les famílies que durant el cap de setmana realitzin amb els seus fills una fotografia d’algun monument o edifici emblemàtic de la nostra ciutat. Les famílies hauran de portar la fotografia impresa el següent dilluns per fer l’activitat que toqui el següent dimecres. Aquesta activitat constarà de dues parts, primerament, es farà un petit debat amb els alumnes sobre el tema de les cultures, les tradicions i els costums d’una regió. La mestra formularà algunes preguntes als infants per saber quins són els seus aprenentatges previs. Les cançons esdevenen un signe de cultura i tradició particular, partint d’aquest punt, es proposarà gravar una cançó tradicional catalana, és a dir una que habitualment cantem a l’escola, per compartir-la amb infants d’unes altres regions d’Espanya(Canàries, Galícia i Andalusia). Els alumnes hauran de triar, per votació, una de les quatre cançons que la mestra posarà a la pissarra, cada nen/a dirà en veu alta la seva proposta i guanyarà aquella que tingui més vots. Cadascuna de les cançons té una petita història que s’explicarà abans de cantar-la per entendre les seves arrels. Les cançons seran: - // El gegant del pi // //“Vet aquí una vegada, a Caldes de Montbíi, a la masia que rebia el nom de Fort Farell hi viva un gegant. Aquest era tan alt i tan gros que sovint feia servir un pi com a bastó per caminar, i d’aquí que arreu tothom el va arribar a conèixer com a Gegant del Pi. Diuen d’ell que quan tenia molta set, s’acostava al riu Mogent i se’n bevia tota l’aigua d’un sol glop. Era pagès i viva d’allò més tranquil. Fins que un dia es va assabentar de que Barcelona, la ciutat pubilla de Catalunya, havia caigut a mans dels moros, i es va enrabiar tant que va arrencar un pi de sota arrel i amb quatre camades es va plantar al davant de les muralles de la ciutat. Un cop allà, va demanar al moro que governava la ciutat, conegut com El Gegant de la Ciutat que s’enfrontés amb ell. Tots dos van lluitar aferrissadament, però el nostre gegant del Pi, va clavar un bon cop de pi al cap del Gegant de la Ciutat, que va acabar fugint corrents, quedant així alliberada la ciutat de Barcelona.”// // “El gegant del pi ara balla ara balla, el gegant del pi ara balla pel camí. // // El gegant de la ciutat ara balla ara balla el gegant de la ciutat ara balla pel terrat.” // - // La castanyera // //“La Castanyada és una festa popular dels països Catalans que es celebra el dia de Tots Sants, tot i que darrerament se n'ha desplaçat la celebració a la vigília d'aquesta diada. Consisteix en un àpat en què es mengen castanyes, panellets, moniatos i fruita confitada. Pels volts d'aquesta celebració, les castanyeres venen al carrer castanyes torrades i calentes, i generalment embolicades en paper de diari (paperina). En molts llocs, el dia de Tots Sants, els confiters organitzen rifes de panellets i fruita confitada. Sembla que el costum de menjar aquests aliments, prové del fet que durant la nit de Tots Sants, vigília del dia dels morts segons la tradició cristiana, es tocava a morts durant tota la nit fins la matinada; amics i parents ajudaven als campaners a fer aquesta dura tasca, i tots plegats consumien aquests aliments per no defallir.”// // “Quan ve el temps de collir castanyes, // // la castanyera, la castanyera // // ve contenta de la muntanya // // amb la cistella penjada al braç. // // La camisa li va petita, // // la faldilla li fa campana, // // les sabates li fan cloc-cloc, // // i al ballar sempre gira així. ////”//  - // Sant Jordi, la princesa, la rosa i el drac // // “Hi havia una vegada un poble i un castell a dalt d'una muntanya. Al castell vivia el rei i la seva filla la princesa // // però també hi havia un drac verd i dolent que es volia menjar la princesa. ////I el drac va dir: "nyam, nyam!!! quina gana!!! et menjaré !!!" i la princesa va cridar: sant jordi!!! ajuda'm!!! quina por!!! // // De sobte, va arribar el cavaller Sant Jordi amb un escut i una llança a la mà, i... va lluitar amb el drac dient: drac, dolent que fas por a la gent!!! pum, pam, pim!!! i va matar al drac amb un tall de llança al coll. I de la sang del drac va néixer una rosa vermella i li va regalar a la princesa.” // - // El tió de Nadal // // “Era la vigília del dia de Nadal,en una masia al mig del bosc d’unes muntanyes molt altes i nevades hi vivia un matrimoni molt pobre. No podien sortir a treballar per culpa de la gran nevada que aquell any havia caigut i sols els quedava un tronc per a tirar-lo al foc i escalfar-se i un plat de sopa per menjar. Així que s’acostava el vespre, es van posar a preparar el pessebre, com venien fent cada any, quan de sobte van trucar a la porta de la masia... Era un pobre vell, de barba blanca, que els demanava per entrar a escalfar-se, perquè s’havia perdut en mig de la neu i la fosca. Mentre s’escalfava vora el caliu de la llar del foc, la mestressa li va preparar l’únic plat de sopa que tenien i el seu marit agafà la destral per estellar el tronc per a poder revifar el foc que poc a poc s’anava esmorteint. Quan el vell se n’adonà, li digué que no fes servir la destral, sinó que li donés uns cops amb una vareta d’avellaner que ell li lliurà. Tot i pensant que el vell no tocava vores, i per tal de no contradir-lo, va fer el que el pobre vell deia. Al primer cop de bastó que va donar, el tronc s’obrí i de dins van sortir tota mena de menjars i monedes d’or i argent. Que content es posà el matrimoni i quan van anar per agrair-li el que havia fet, el pobre vell ja havia desaparegut. Havia marxat, caminant en mig de la neu, cercant altres persones amb el cor bo i generós. A partir d’aquell dia, i en totes les llars catalanes, a la vigília del dia de Nadal, amb un tronc de fusta, es fa cagar el tió. I es canten nadales davant del pessebre. I el parenostre i la cantarella del tió tot donant cops de bastó." //  La cançó:   “Caga tió, tió de Nadal    Caga torró i     pixa vi blanc.    Caga tió, d'avellanes i torró; tant si cagues com si no et donaré un cop de bastó. Caga tió!!!”  Un cop estigui la gravació feta, la mestra la posarà perquè els alumnes es puguin veure, després ella s’encarregarà de compartir-la a la plataforma virtual perquè la vegin les escoles participants. || Una càmera de vídeo, porta CD, projector ||  - Associar cançó popular amb cultura   - Triar una cançó entre tota la classe   - Reproduir la cançó   - Identificar la cançó amb la història  ||
 * Nivell i justificació **
 * Metodologia **
 * || ** Escola l’Estel ** (Catalunya) || ** Escuela el Caserío ** (Galícia)  || ** Escuela Miguel de Cervantes ** (Andalusia)  || ** Escuela Agulo ** (Canàries)  ||
 * ** Bloc 1 ** (3 setmanes) ||   Elaboració dels recursos propis.
 * ** Bloc 2 ** (3 setmanes) ||   Coneixement d’altres recursos.
 * ** Bloc 3 ** (3 setmanes) ||   Coneixement d’altres recursos.
 * ** Bloc 4 ** (3 setmanes) ||   Coneixement d’altres recursos.
 * || ** DILLUNS **  ||  ** DIMARTS **  ||  ** DIMECRES **  ||  ** DIJOUS **  ||  ** DIVENDRES **  ||
 * ** 1ª SETMANA ** ||  “Cantem cançons populars”  ||   ||  “Fem d’actors i d’actrius”  ||   ||   ||
 * ** 2ª SETMANA ** ||   ||  “A ballar!”  ||   ||  “Per llepar-se els dits”  ||  *Hem d’enviar una carta informativa a les famílies.   ||
 * ** 3ª SETMANA ** ||   ||   ||  “ Fes click!”  ||   ||   ||
 * **NOM DE L’ACTIVITAT: Cantem cançons populars*** ||
 * **//Tipus d’activitat://** d’introducció || **//Sessió núm.://** //1//  ||  **//Dia://**   ||  **Grup:**  ||  **//Durada://** 90 minuts  ||
 * **//Descripció://**
 * //La cançó://**
 * //La cançó://**
 * **Material i recursos:**
 * **//Objectius didàctics://**

Durant aquesta sessió els alumnes hauran de dramatitzar una petita llegenda com a una altre mostra de tradició cultural catalana. La classe es dividirà en dos grups, de tal manera que mentre uns fan d’actors i actrius el altres faran d’espectadors. Cada nen/a tindrà un rol, és a dir serà un personatge de la història. La metodologia serà com l’anterior, però la mestra aquest cop proposarà una llegenda (Sant Jordi), i un conte popular (En patufet). Els infants podran utilitzar complements, maquillatge i objectes representatius per identificar els personatges i seguir millor la narració. S’ha de dir que ja hauran treballat les dues històries anteriorment durant els cursos anteriors, per aquest motiu només es farà un petit recordatori de l’argument, i la repartició dels personatges. La mestra gravarà les dues dramatitzacions i finalment les compartirà a la plataforma virtual, tot després de veure’l a la classe. || Una càmera de vídeo, porta CD, projector, teles, cartolines i material per realitzar les disfresses. || - Dramatitzar la història - Identificar el conte o llegenda com un tret característic de la cultura catalana - Triar i acceptar la dramatització escollida - Emfatitzar amb el personatge escollit - Utilitzar la creativitat - Aprendre a parlar en públic sense tenir vergonya - Mostrar sentiments produïts per la història ||
 * **NOM DE L’ACTIVITAT:** Fem d’actors i d’actrius*  ||
 * **//Tipus d’activitat://** desenvolupament || **//Sessió núm.://** //1//  ||  **//Dia://**   ||  **Grup:**  ||  **//Durada://** 1 hora  ||
 * **//Descripció://**
 * **Material i recursos:**
 * **//Objectius didàctics://**

Els infants cantaran i ballaran una cançó popular que ja coneguin. Com a les activitats anteriors, es tracta de que ells mateixos facin una tria per votació d’aquella dansa que més els agradi. Un cop triada la mestre l’ensenyarà i tots la ballaran i la gravaran per després enviar-la perquè la puguin aprendre les altres escoles. Les danses per triar seran: // - En joan petit quan balla // // “En Joan petit quan balla, balla, balla, balla. En Joan petit quan balla, balla amb el dit. Amb el dit, dit, dit, ara balla en Joan petit.
 * **NOM DE L’ACTIVITAT:**  A ballar!*  ||
 * **//Tipus d’activitat://** desenvolupament || **//Sessió núm.://** //1//  ||  **//Dia://**   ||  **Grup:**  ||  **//Durada://** 1 hora  ||
 * **//Descripció://**

En Joan petit quan balla, balla, balla, balla. En Joan petit quan balla, balla amb el mà. Amb la mà, mà, mà amb el dit, dit, dit, ara balla en Joan petit.

Amb el braç, peu, colze, front, ulls, nas, boca, ...” // // - La sardana de l’avellana // //“La sardana de l'avellana// //pica de peus i mata la gana// //La sardana del Ripoll// //mata la puça i deixa el poll”//

// - El tren de l’alegria // //“Aquest és el tren de l’alegria, aquest és el tren de la il·lusió// //Tchu tchu!!// //Aquest és el tren de l’alegria, aquest és el tren de la il·lusió// //Tchu tchu!!// //Ara fa triki, ara fa traka ara fa triki, triki traka”// || Una càmera de vídeo, projector || - Triar i acceptar la proposta per majoria - Aprendre i ballar la dansa - Relacionar dansa popular amb un tret cultural característic - Relacionar-se amb els companys ||
 * **Material i recursos:**
 * **//Objectius didàctics://**

Per començar l’activitat es farà un espai de conversa amb els infants de la classe, on es tornarà a explicar l’objectiu de les activitats ( que nens i nenes d’altres escoles de fóra de la nostre regió aprenguin noves cançons, nous contes, etc, i, d’aquesta manera ens coneguin una mica millor quines són les nostres costums i tradicions. Ce la ,mateixa manera que ells ens ho ensenyaran a nosaltres. Després, parlarem de menjar, de quins són els plats que es cuinen o que es mengen quan celebrem algunes festes populars, o quins són els aliments que habitualment mengem a Catalunya. És evident que en el cas que hi hagi un nen d’un altre país també se l’escoltarà, tot indicant que és un plat típic del país en qüestió. Seguidament, es convidarà als infants a cuinar un d’aquests plats que han anomenat: “pa amb tomàquet i botifarra de pagés”. La mestra repartirà a cada taula una safata amb els aliments necessaris, i a partir d’aquí filmarà la realització de la “recepta” per enviar-la. Es tracta de que cada nen anirà fent la seva torrada ( fregant el tomàquet, posant oli, sal i la botifarra i després seurem al terra en rotllana i la menjarem tots junts. Finalment ens rentarem les mans, recollirem i netejarem l’espai. || - Pa de pagès, botifarra crua, oli, tomàquet i sal. || - Aprendre quins són els plats i productes de Catalunya  - Realitzar una activitat quotidiana a l’aula  - Cuinar un dels plats típics de la nostre terra  - Adquirir valors i hàbits d’higiene ||
 * **NOM DE L’ACTIVITAT:**  Per llepar-se els dits! *  ||
 * **//Tipus d’activitat://** desenvolupament || **//Sessió núm.://** //1//  ||  **//Dia://**   ||  **Grup:**  ||  **//Durada://** 90 minuts  ||
 * **//Descripció://**
 * **Material i recursos:**
 * **//Objectius didàctics://**

Aquesta és la última activitat del bloc, on serà molt important la participació i implicació de les famílies. Amb una setmana d’antelació (i un cap de setmana pel mig) s’informarà als pares de que portin una fotografia d’algun monument de Barcelona o un altre poble o ciutat de Catalunya. Bé feta aquell cap de setmana, o bé feta en algunes vacances, viatges, visites a familiars, etc. Es demanarà que la portin impresa en paper normal o de fotografia. El dia de la sessió comentarem totes les fotos que els alumnes hagin portat, de quin monument es tracta, on està ubicada, quan la van fer, amb qui estaven..., cada nen tindrà la oportunitat d’explicar-nos la seva història i finalment farem un mural on enganxarem totes les imatges que prèviament hauran enganxat en una cartolina i hauran posat el seu nom i el nom del monument. Aquestes imatges, juntament amb la cartolina amb totes les fotografies de cada infant, es penjaran a la plana de la wiki del projecte per tal que els nens i nenes de les altres regions les puguin veure. Per tancar aquesta sessió es farà un recordatori de totes les activitats que hem fet, i s’informarà als infants que durant la pròxima setmana, amb l’ajuda d’uns nens d’una altre escola, treballaran el mateix que hem fet nosaltres però d’una altra regió: Andalusia. || Cartolines de colors, rotuladors, paper d’embalatge, pega. || - Conèixer i identificar monuments típics de Catalunya - Sentir-se escoltats pels companys - Respectar el torn - Realitzar un mural conjunt - Conèixer i apropar-te a altres espais a partir d’una imatge || ** * Totes les activitats enregistrades en vídeo es realitzaran en català però aniran subtitulades al castellà per tal que els infants de les altres regions puguin entendre el seu significat sense cap dificultat. També es podria fer ús de traductors. ** ** Així com també **aniran escrites en castellà les llegendes o històries populars.
 * **NOM DE L’ACTIVITAT:**  Fes clic!  ||
 * **//Tipus d’activitat://** tancament de bloc || **//Sessió núm.://** //1//  ||  **//Dia://**   ||  **Grup:**  ||  **//Durada://** 1 hora  ||
 * **//Descripció://**
 * **Material i recursos:**
 * **//Objectius didàctics://**

4- REFLEXIONS I VALORACIÓ Per dur a terme aquest treball ens hem volgut basar en el treball col·laboratiu entre escoles creant una xarxa que permeti compartir recursos a través d’una wiki. Creiem en la importància de treballar amb altres escoles per conèixer altres realitats, quelcom que pot potenciar valors molt positius en el infants com el respecte per totes les cultures. Un dels problemes que ens hem trobat com a grup ha estat la possibilitat que hi hagués problemes amb la llengua, ja que el programa està pensat per portar-lo a terme amb escoles de diferents comunitats autònomes, entre elles Galícia i Catalunya. Finalment, hem pensat que aquest era precisament el gran avantatge del projecte, integrar diferents comunitats i aprendre sobre la diversitat. Tot els problemes que puguin sorgir de la barreja de diferents llengües es poden solucionar amb bones traduccions facilitades per les diferents escoles en llengua castellana, que seria allò que unirà els centres.